SMK zatiaľ nepodporila prezidentskú kandidátku Radičovú
Máte vypnuté reklamy
Vďaka financiám z reklamy prinášame kvalitné a objektívne informácie. Povoľte si prosím zobrazovanie reklamy na našom webe. Ďakujeme, že podporujete kvalitnú žurnalistiku.
Zdroj: SITA/Michal Burza
Maďari ešte nevedia, či chcú Radičovú.
Podpredsedníčka opozičnej SDKÚ-DS a bývalá ministerka práce Iveta Radičová zatiaľ nezískala v kandidatúre na prezidentku jednoznačnú podporu Strany maďarskej koalície (SMK).
Strana však pred prezidentskými voľbami v roku 2009 nepostaví svojho kandidáta a chce podporiť spoločného predstaviteľa opozície, povedal dnes predseda SMK Pál Csáky po zasadnutí republikovej rady strany.
Radičovú už skôr podporili v kandidatúre jej stranícki kolegovia, naďalej otázny je však postoj tretej opozičnej strany, Kresťanskodemokratického hnutia (KDH). Najsilnejšia koaličná strana Smer-SD bude zrejme podporovať súčasného prezidenta Ivana Gašparoviča.
"V tejto chvíli sa nechcem vyjadriť otvorene a jasne," reagoval Csáky na otázku, či by spoločným opozičným kandidátom do prezidentských volieb mala byť Radičová. O jej podpore je podľa neho ešte potrebné rokovať. Súčasne však naznačil, že by SMK bývalú ministerku a sociologičku podporila.
Csáky zároveň povedal, že ponúkal prezidentskú kandidatúru svojmu predchodcovi v čele strany Bélovi Bugárovi, ale ten vraj ponuku odmietol.
Kandidatúru Radičovej, ktorá podľa prieskumov verejnej mienky patrí medzi najobľúbenejších opozičných politikov, zatiaľ nepodporilo ani KDH. V strane sa totiž uvažovalo, že o prezidentský post by sa mohol uchádzať aj jej súčasný predseda Pavol Hrušovský, či eurokomisár Ján Figeľ. O Hrušovskom sa dnes Csáky tiež zmienil ako o vhodnom kandidátovi.
Prezident sa volí priamou voľbou občanov, stranícke nominácie preto nemusí zohrať rozhodujúcu úlohu. Premiér Robert Fico dnes povedal, že jeho Smer-SD asi podporí Gašparoviča.
Práve Gašparovič a Radičová mali podľa septembrového prieskumu verejnej mienky spoločnosti Polis Slovakia približne rovnakú šancu na víťazstvo v prezidentských voľbách. Každý z nich získal približne dvadsaťpercentnú podporu oslovených.